![Aed mesila ümber.](http://f7.pmo.ee/3Ptf5PAfOTZAnyYepZoeiNJD4eA=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/07/22/16237600t1heed2.jpg)
Keskkonnaamet määras tänavu karude esmaseks küttimislimiidiks 94 isendit. See arv lähtub karude aastasest juurdekasvust ning võib suureneda kaheksa võrra, kui lisandub nuhtlusisendite küttimise vajadus.
Keskkonnaamet määras tänavu karude esmaseks küttimislimiidiks 94 isendit. See arv lähtub karude aastasest juurdekasvust ning võib suureneda kaheksa võrra, kui lisandub nuhtlusisendite küttimise vajadus.
Keskkonnaameti looduskaitse korraldamise osakonna juhataja Tarvo Roose ütles, et keskkonnaagentuuri seireandmete kohaselt saab Eestis karude üldarvukust möödunud suve põhjal hinnata endiselt heaks, see jääb vahemikku 900–950 isendit. «Kuigi karude populatsioon väljendab Eestis stabiliseerumist, on nende arvukus ja levik viimased 15 aastat kasvanud ning asurkonna seisundit võib pidada väga elujõuliseks.»
Karude suure arvukusega kaasnevad paraku ka probleemid. Tarvo Roose lisas, et kuigi keskkonnaameti esimesel poolaastal akteeritud karukahjujuhtumeid on palju vähem kui mullu samal perioodil – 2023. aastal 108 ja sel aastal 67 –, näevad inimesed karusid ikkagi väga sageli ning eriti just noored karud eksivad tihti ka inimasulatesse. „Mõõdukas jahipidamine on tähtis, sest see on oluline tegur karude inimpelglikkuse hoidmisel, mis on vajalik elanikkonna ohutuse tagamiseks,“ selgitas Roose.