„Viimaste aastate kriisid ei ole jätnud puutumata ühtegi sektorit ning ka toidutootjaid on tabanud valusad katsumused – koroona, kaubandustõrked, ostupaanika, energia ja muude sisendite kallinemine“ lausus põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Madis Pärtel. „Positiivne on aga see, et meie toidutootjad on suutnud vastu pidada ja katta eestlaste toidulaua ning on jätkunud ka ekspordiks.“
Küll tõdeb Pärtel, et toidutootjate konkurentsis püsimiseks on vajalik riigi tugi. „Sarnaselt teistele riikidele oleme ka meie toetanud sektorit sihipäraste erakorraliste toetustega – nii saame kindlad olla, et Eesti toit oleks hinnatud ja tarbija esimene valik ning et seda jaguks igale meie inimesele.“
Asekantsleri sõnul on olulisel kohal strateegilist varu tagav tootmine ning ettevõtete kaasamine üle terve Eesti, sest vaid nii saab tagada toidu varustuskindluse.
Põllumajandus- ja kalandussektor ning toidutööstused annavad ka olulise panuse Eesti majandusse ja tööhõivesse. Nimetatud sektorid annavad ~3% Eestis loodud lisandväärtusest ja seal töötab ~5% hõivatutest.
Põllumajanduse majandusharu kogutoodangu väärtus oli 2022. aastal 1,59 miljardit eurot ehk 41% enam võrdluses eelnenud aastaga. 2022. aasta tulemust mõjutasid nii teraviljasaagi suurenemine kui ka põllumajandusloomade ja kodulindude arvu vähenemine.
Taimekasvatustoodangu väärtus suurenes 45%, ja maht 14%. Kasvu mõjutas teravilja ja õlikultuuride hinnatõus ning suurem saak. Teraviljasaak (1 530 000 tonni) oli 2022. aastal 19%võrra suurem kui aasta varem. Rapsi saak oli rekordiline (218 671 tonni) ja suurenes 1,2% võrreldes eelneva aastaga.
2022. aastal toodeti Eestis veidi üle 44 000 tonni värsket köögivilja ja üle 9200 tonni värskeid puuvilju ja marju sh maasikaid (1767 t). Puuvilja ja marjakasvatajatele oli aasta parem kui kaks eelmist.