See oli kolm aastat kestnud BovINE projekti kokkuvõttev koosolek, kus osalesid 11 riigi esindajad. Eesti oli ainus, kellel teaduspartner puudus.
Kogu info on avalik
Projekti eesmärk on ühendada farmerite hea praktika, teadusuuendused ja tegelikud vajadused. Valideeritud praktikad laaditi üles BovINE loodud interneti teabekeskusesse Hub, kus igaüks neid nüüd lugeda saab. Seal jagub infot nii talunikele kui ka teadlastele.
„Meie jaoks oli see projekt oluline, sest Eestis on lihaveisekasvatuse valdkonnas teadusmaastik hõre,” sõnas Külvet. Ta on palju mõelnud, miks see nii on. „Eesti on positsioneerinud ennast piimakarja kasvatamise maana ja lihaveisekasvatus on jäänud vaeslapse ossa. Siiani arvatakse, et see on pigem pensionäride või miljonäride hobi,” arutles Külvet.
Tema sõnul vaadatakse lihaveisekasvatust ka loodushoiu komponendina ning seni ei ole Eesti Maaülikoolis tehtud ühtegi põhjalikumat teadustööd lihaveisekasvatusest. Neid ei ole ka Järvamaa Kutsehariduskeskuses ega Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolis. „See on ilmselt juhus, et meil ei ole teadusmaastikul eestvedajat. Piimaveistega küll tegeldakse,” ütles Külvet.
Mitmekesine Euroopa
Piimaveiste kasvatamine erineb aga lihaveistest sedavõrd, et sealt pole midagi üle võtta.