![Maamaja. Pilt on illustratiivne.](http://f10.pmo.ee/tjnkGPy46MsMZDMJ7sqET7xlJHg=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2022/08/03/14736751t1h8fc7.jpg)
Kinnisvara- ja ehitusvaldkonna pada keeb praegu korralikult. Hinnad on laes ja iga päev toob kaasa uue hinnatõusu või materjalipuuduse. Kuigi sõna kinnisvara seondub esmalt linnaeluga, puudutab see otseselt ka maainimest.
Kinnisvara- ja ehitusvaldkonna pada keeb praegu korralikult. Hinnad on laes ja iga päev toob kaasa uue hinnatõusu või materjalipuuduse. Kuigi sõna kinnisvara seondub esmalt linnaeluga, puudutab see otseselt ka maainimest.
Koroonapandeemia alguses kasvas inimeste soov maal toimetada – juba enne seda oli keeruline maal elamist leida, aga Covid tegi asja hulga lootusetumaks. Kuna maal on inimesi vähem, liigub kinnisvaragi vähem ja mõnigi kord juhtub, et maapiirkonna kinnisvara müüakse enne maha, kui omanik müügikuulutuse üles panna jõuab. Hea kinnisvara, olgu see korter või maja alevis või väljaspool, läheb nagu soe sai, järjekord ukse taga. Ka ei ole imestada, et otsija taludes uurimas käib, ega elanikud müügiplaane mõlguta.
Nii pole ka imeks panna, kui õhtul üles pandud heas kohas asuva vana talukoha müügikuulutuse peale on hommikuks kümme huvilist ukse taga. Siin päästab vaid kiirus, siirus või suurem rahakott. Vahel ei suuda kaupluses teksapüksegi nii kiiresti välja valida, kui tuleb langetada majaostuotsus.
Mida ma siiruse all silmas pidasin? Maapiirkondades on palju noori peresid, kes on esmaseks elupaigaks saanud korteri, ent sooviks edasi liikuda eramajja. Paraku paksu rahakotiga ehk hinna üle pakkumisega ei õnnestu noortel end kümnete huviliste seas esile tõsta. Ent vahel õnnestub see hoopis siira sooviga jätkata elu kodukandis, käia piirkonnas tööl ja lapsedki sealsamas üles kasvatada. Kui südamesoov on ehe, hakkab see müüjalegi silma.
Ent probleem ei ole ainult eramajadega, korteripõudki on maal suur. Kui noortel pole kusagil elada, lähevad nad maalt ära.
Järvamaal Imaveres valmis aasta tagasi riikliku üürimajade programmi toetusel ajakohane üürimaja, mille 18 korterit leidsid üürilised kiirelt.
Ilmselgelt ei ole see riigile Excelis väga atraktiivne plaan, aga kas maaelu säilitamisel on arv tulureal kõige tähtsam? Ehk on just üürimajad üks võti, millega noori maale meelitada või neid siin hoida. Nii tekib ka lojaalsus kodukoha suhtes, soov endagi lapsed maal üles kasvatada ja küll siis tuleb ka õige aeg, et astuda järgmine samm päris oma kodu suunas, sest nagu öeldud, teinekord on majaostul eelise saamisel tähtis just kogukonnatunne.