„Näeme, et tuli teeb Eesti kodudes jätkuvalt päris palju kahju ning taoliste õnnetuste tagajärjed on sageli kurvad ja kulukad. Meenub juhtum, kus koduomanik jäi pärast ahju kütmist televiisori ees magama. Üles ärgates oli tuba paksult suitsu täis ning tuli oli valla pääsenud. Kiirelt põles ära kogu toa sisutus ja hoone sai tugevaid kuumakahjustusi. See õnnetus lõppes siiski võrdlemisi õnnelikult – inimene pääses šokiga ja kogukahju jäi pisut üle 36 000 euro. Samas võib taoline õnnetus viia väga kurbade tagajärgedeni ning kahju kogusumma ulatuda mitmesaja tuhande euro piiresse,“ ütles ERGO kahjukäsitlusvaldkonna juht Caterina Lepvalts pressiteate vahendusel.
Lepvaltsi sõnul peaks iga koduomanik veenduma, et küttesüsteemid oleks korrektselt ehitatud ja hooldatud ning neid köetaks õigesti.
„Kui siiski tekib tuleõnnetus, mis on alguse saanud küttesüsteemist, vajame kahjujuhtumi käsitlemiseks korstnapühkija väljastatud küttesüsteemi ja -kollete puhastamise ja ülevaatuse akti ning kütmisel kasutatavate tehnoseadmete nagu näiteks katla puhul seadme hooldusdokumenti. Kui seda pole esitada, võib kindlustus hüvitist vähendada või selle maksmisest koguni keelduda,“ selgitas Lepvalts.
Samuti peab veenduma, et eluruumidel oleks korrektne kasutusluba ja kõik küttekolded regulaarselt hooldatud.