„Eelnevatel aastatel käisime Pärnus Raba ujulas, aga see ei tööta enam, eelmisel aastal käisime Haapsalu veekeskuses, kaks korda kuus, selle päeva ainetunnid jaotati teiste nädalapäevade peale, ajakulu oli küll suur, kuid korraga sai kätte kaks tundi,” nendib Adler.
Adler tõdeb, et riigi toetus katab ujumistundide osa ja väikese osa sõidust, kuid suur osa transpordikulust on omavalitsuse kanda.
Kultuuriministeeriumi spordiosakonna nõunik Tiina Möll selgitab, et kooliprogrammis on ette nähtud ujumise algõpet 40 akadeemilist tundi aastas ehk tund nädalas. Koolidel on vabad käed õpet korraldada neile sobival aastaajal kokkuleppel omavalitsuste ja ujulatega.
Haridusministeeriumi üldharidusosakonna asejuhataja Pille Liblik kinnitab, et riiklikus õppekavas ei ole sätestatud ujumistundide aega. Kool otsustab, millal ujumisõpet korraldatakse ja kuidas kool koos koolipidajaga saavutab ujula kasutamise kokkuleppe.
„Kindlasti tuleb tähelepanu pöörata ilmastikule ja valida õppe korraldamiseks sobilik aeg. Kuigi haigestumise oht on igal aastaajal, siis näiteks osa koole planeerib ujumise algõpetust anda juunikuus,” lisab Liblik.
Ideaalis peaks ujulaid rohkem olema
Tõsiasjale, et riiklikult on kohustuslikuks muudetud see, milleks napib võimalusi, vastab Liblik viitega, et ujumise algõpetus on koolides kohustuslik 1970. aastatest ja järjepidevalt on ujulaid rekonstrueeritud, renoveeritud, juurde ehitatud. Uue ainekava ja metoodika järgi omandavad lapsed praktilise ujumisoskuse: oskuse sukelduda, hõljuda, libiseda, ujuda selili- ja rinnuliasendis vähemalt 200 meetrit.
Eesti ujumisliidu ujumise algõpetuse projektijuht Helen Link arvab, et ideaalis võiks ujulaid olla rohkem. „Arvan, et igasse uude lasteaeda võiks ehitada kohe ka ujula,” ütleb Link.
Lingi jutu järgi on riiklikud õppekavad õpitulemuste-kesksed, kirjeldatud on oskused ja pädevused, mida õpilased teatud ajaks peavad saavutama. Kohustuslikku tundide arvu kehtestatud ei ole, kuid kui lapsed ujuda ei oska, kulub neil õige metoodika järgi ja ettenähtud tingimustes ujuma õppimiseks 30–50 tundi. Seetõttu võeti riigi lisaraha eraldamisel arvutuste aluseks 40 ujumistundi.
Lastevanemate liit tunnustas ujumisliitu tiitliga „Aasta tervisetegu 2018” selle eest, et lastele luuakse ujumise õppimiseks võimalused, seega kooliujumise edendamise eest. See näitab Lingi arvates, kui oluline on vanematele, et lapsed saavad koolist muude eluks vajalike oskuste kõrval ka ujumisoskuse.