Inglise botaanik Abraham Stansfield kirjutas 1858. aastal oma sõnajalakataloogis: «Lilleõite erksaid värve imetlevad kõige madalama intellektiga inimesed, aga et hinnata vääriliselt sõnajalgade vormi ja tekstuuri ilu, see nõuab mentaalse taju kõrgemat taset ja arendatud intelligentsust. Seepärast saab kasvavat huvi sõnajalgade kasvatamise vastu pidada mentaalse arengu tõestuseks.» Enno talu perenaine Merle Kaljuste tuletab meelde ämma tsiteeritud lauset botaanik Stansfieldilt ning lisab, et sõnajalgade vormis ning ilus esineb tõesti mitmeid variatsioone, mis ainult süvenejatele ilmsiks saavad. Samas soovibki Kaljuste, et eestlased pööraksid hetkeks pilgud kõigelt silmailuga meelitavalt õitsvalt ning pööraksid tähelepanu majesteetlikus tagasihoidlikkuses kasvavale sõnajalale.
Armastuse sõnajalgtaimede vastu päris talu peremees Aivar Kaljuste oma emalt, kelle sõnajalakollektsioon tuli 1990. aastatel Jaapani näituselt tagasi hõbemedaliga. Niisiis, kui 2004. aastaks oli Tallinnas Randveres asuvas majas sõnajalakollektsioon üle pea kasvanud, otsustati kolida Märjamaale ja alustada Eestis haruldase tegevusega. Nüüdseks on tööd juba nii palju, et aasta jooksul jõutakse käia ainult Türi laadal.
Avatud talude päeva jooksul toimuvad talus loengud sõnajalgadest. Lähikandi inimesed toovad vaatamiseks oma palkmaju ja puutööd ning naabrinaine pakub lambanahku ja lõnga – koos on parem. Samuti on perenaine Merle üles seadnud kohviku ning pakub nimijoogi kõrvale ka muud kosutavat. Eelmine aasta olevat talus külastajate üle arvepidamine 400 juures sassi läinud, seega on oodata palju rahvast. «Tule Enno tallu sõnajalaõit otsima ja head kohvi jooma,» hõikab parenaine Merle naerdes tulevasele külastajale.
*Maa Elu koostab kuni 23. juulini iga päev mõnest avatud talude päeval osalejast põgusa ülevaate, et innustada inimesi maale minema ja murule astuma. Otsimisvalu leevendamiseks kirjutame talude tegevusalast ja visioonist.